Енергийните ръководители на ЕС и САЩ поддържат до последно приятелско съперничество в областта на чистите технологии
Вероятно в Букурещ бе последната среща на Кадри Симсън и Дженифър Гранхолм в сегашните им роли
![Енергийните ръководители на ЕС и САЩ поддържат до последно приятелско съперничество в областта на чистите технологии](/web/files/articles/54865/main_image/thumb_475x630_p064246-651361.jpg)
Източник: Аудио-визуална служба на Европейския парламент.
Европейският комисар по енергетиката и министърът на енергетиката на САЩ използваха срещата на министрите на енергетиката от Централна и Източна Европа в Букурещ тази седмица, за да поддържат конкуренцията между ЕС и САЩ в областта на чистите технологии на приятелска основа.
През последните години както ЕС, така и САЩ посочиха щадящи климата технологии като вятърни турбини, слънчеви панели и батерии като ключови за тяхната сигурност и просперитет. Въпреки че този ход беше стимулиран от все по-видимото господство на Китай в чистите технологии и спирането на доставките на газ от Русия, той също доведе до напрежение между двете световни икономики, припомня Euractiv.
Законът за намаляване на инфлацията (IRA) на САЩ през 2022 г. особено раздразни Европейската комисия. Комисията смята, че Законът, който предоставя субсидии за производството на технология за чиста енергия на територията на САЩ, е протекционистки, въпреки че оттогава двете страни са работили за уреждане на различията си.
Петата среща на Партньорството за трансатлантическо енергийно и климатично сътрудничество (P-TECC) в Букурещ в сряда, 24 юли, беше възможност и за двете страни да поддържат съперничеството си, но запазвайки приятелски отношения.
„Винаги е удоволствие да се срещна с моя скъп приятел“, написа в Туитър европейският комисар по енергетиката Кадри Симсън след среща с министъра на енергетиката на САЩ Дженифър Гранхолм, отбелязвайки, че „се радваме на много добро сътрудничество“ по време на „трудни времена“.
Гранхолм върна услугата, като изрази удоволствието да се свърже с „моя скъп колега от ЕС“. Гранхолм акцентира върху положителните страни на IRA за други страни, отбелязвайки, че „от всички съобщения и инвестиции в производство на чиста енергия в Съединените щати между 2021 г. и 2023 г. повече от половината са включвали чуждестранни компании или съвместни предприятия“.
Тя също изрази интерес за обмен с Европа за развитието на геотермалната енергия. Сближаването е подпомогнато от споделянето на общ враг.
Срещата на P-TECC също събра 24 страни от Централна и Източна Европа, включително Украйна, Молдова и Грузия, които ще бъдат много наясно с връзката между енергийните доставки и геополитиката. В туит след срещата Симсън приветства трансатлантическото сътрудничество и цитира успешното постепенно премахване на руските изкопаеми горива като „добър пример за нашата съвместна работа“. В разговорите участие взе и българският министър на енергетиката Владимир Малинов.
Алтернативни индустриални стратегии
Въпреки че и САЩ, и ЕС насърчават чистите технологии, индустриалните им политики се различават.
Подходът на САЩ, основан на данъчни стимули, е довел до откриването на 785 фабрики, според Гранхолм.
За разлика от тях, ЕС се бори да финансира индустриалните си амбиции. Предложението на председателя на Комисията Урсула фон дер Лайен за създаване на „Фонд за суверенитет“, който да осигури парични средства за индустриалните амбиции на континента, не осигури достатъчна подкрепа от страните от ЕС.
27-те държави-членки на ЕС остават разделени относно необходимостта от по-голям европейски бюджет и се различават по въпроса дали ЕС трябва да заема пари на пазарите. Освен това е вероятно някои държави да се възползват повече от други от всяка индустриална политика, което допълнително усложнява дискусиите.
Лишена от финансиране, знаковата индустриална политика на ЕС, Законът за промишлеността без емисии (Net-Zero Industry Act), няма да направи много за насърчаване на производството на чиста енергия, според експерти. Въпреки това фон дер Лайен не се е отказала от проекта.
В неотдавнашното си преизбиране в Европейския парламент тя предложи „Пакт за чиста промишленост“ (‘Clean industrial Pact) през първите 100 дни от новия си мандат, който ще бъде финансиран чрез нов „Ускорител на индустриалната декарбонизация“ (Industrial Decarbonisation Accelerator) и „Фонд за конкурентоспособност“ (Competitiveness Fund). Въпреки това остава неясно откъде в крайна сметка ще бъдат получени нови публични средства.
Частното финансиране също е предизвикателство, тъй като ЕС все още не е завършил Съюза на капиталовите пазари, което би позволило по-големи потоци от частни пари в рамките на блока. За да се справи с това, фон дер Лайен също предложи „Съюз за спестявания и инвестиции“ (‘Savings and Investment Union’) в речта си пред евродепутатите.
Предстои напрежение между ЕС и САЩ?
Букурещ вероятно беше последната среща между Симпсън и Гранхолм в сегашните им роли. Симсън не е номиниран повторно от Естония за следващата Европейска комисия и нова администрация на САЩ ще бъде назначена след президентските избори в САЩ през ноември.
Въпреки това, независимо от тези две личности, динамиката между ЕС и САЩ в енергетиката и климата може да се изправи пред по-широка промяна през следващите месеци, в зависимост от резултата от изборите през ноември за Белия дом.
Докато кандидатът на републиканците Доналд Тръмп не споделя ентусиазма на настоящата администрация за чисти енергийни технологии, той се застъпва за по-протекционистична търговска политика, която може да разпали отново напрежението с Европа.
Той също така е по-малко ангажиран със защитата на Украйна – обща цел, която допринесе много за сближаването на Европа и САЩ през последните две години.
Бъдещият кандидат на Демократическата партия, действащият вицепрезидент Камала Харис, има про-екологична позиция, която е по-скоро в съответствие със Зелената сделка на Европа. Нейният фокус върху осигуряването на работни места за чисти технологии за американските общности обаче може да се сблъска с интересите на европейците, които също искат да видят изгодата от енергийния преход.